Barokken

Barokken




 * I barokken var det mye pompøs musikk. Alt var mer utsmykket enn i den tidligere perioden, renessansen (der alt var veldig symmetrisk og minimalistisk). Kongene og fyrstene som levde i denne perioden hadde råd til å ansette musikere ved hoffet, de hadde råd til å sette opp store operastykker med mye ekstra effekter og scenografi. Ludvig den 14 danset også ballett og var veldig opptatt av musikk og dans. Opera var stykker, satt opp på store scener, med orkester. Her skulle stemmene høres over orkesteret, og man var da nødt til å bruke mye brystklang for å få fram mest mulig lyd. Italia, Frankrike, Tyskland og England var viktige land for denne perioden (som i så mange andre perider). I denne perioden var det [|monodi] som var det store. En monodi var en sang som bestod av en vokal som var kompet av et akkordinstrument. Vi hørte et eksempel fra operaen "Dido og Aeneas". Stykket het "[|Didos klage]". Denne operaen var skrevet av engelske Henri Purcell.**
 * Det var en del viktige forskjeller fra renessansen og barokken.**
 * I renessansen var alle stemmene like viktige, men i barokken ble den ytterste stemmen den viktigste. I tillegg hadde musikken i renessansen liten [|ambitus], men stor ambitus i barokken; altså hvor stort sprang det er mellom tonene i musikken. Renessansemusikk var mer flytende og uten taktstreker, men i barokken fikk musikken en mer mekanisk puls med taktstreker. [|Harmonien] i renessanse-musikken var modal, mens i barokk-musikken var den mer tonal. Sist, men ikke minst, var musikken fra renessansen ikke skrevet for et bestemt instrument, men i barokken var musikken idiomatisk, altså skrevet for ett spesielt instrument.**
 * Noen kjente komponister fra barokken:**
 * Antonio Vivaldi (1678 - 1791):**
 * Vivaldi var en italiensk komponist og fiolinist. Han regnes idag som en av de viktigste komponistene fra barokken. Han var spesielt aktiv innen opera og instrumentalmusikk. Han skrev masse konserter, operaer og sonater. Han var veldig stolt over å klare å skrive en konsert fortere enn noen klarte å kopiere den av ham. Han var også prest i Italia. Fiolin-konserten "De fire årstider" er blant de mest kjente verkene innen klassisk musikk.**
 * De fire årtider:**
 * [|Sommer]**
 * [|Høst]**
 * [|Vinter]**
 * [|Vår]**


 * Johan Sebastian Bach (1685 - 1750):**
 * Bach var en tysk komponist og orgel- og cembalovirtuos. Han er idag regnet som en av de mest kjente komponistene innen europeisk kunstmusikk. Komposisjonene hans var ikke veldig kjente, men det var en relativt liten gruppe med musikkjennere som satte verkene hans høyt. Han var en etterspurt lærer og en del av hans elever (her sønnene hans inkluderes) var viktige for å bringe verkene hans videre til neste generasjoner.**
 * Noen lytteeksempler av Bach er:**
 * [|Air]**
 * [|Toccata og fuge]**
 * og**
 * [|Jesus bleibe meine Freude]**


 * Georg Friedrich Händel (1685 -1759):**
 * Händel var en tysk-britisk komponist. Han var kjent for sine operaer, oratorier og concerti grossi. Han regnes som en av de mest innflytelsesrike og pruduktive komponistene i historien. Hans mest spilte stykke heter "[|Messias]" og han var veldig påvirket av teknikkene til de store komponistene i Italia, men også Henri** **Purcell, som var fra England.**


 * Andre kjente komponister fra barokken er: Monteverdi, Henri Purcell, Jean Babtiste Lully og Georg Philip Telemann.**
 * I barokken brukte de mye sykliske former, altså verk med flere satser/deler.**

Kilder: [] [] [|http://www] Operaen i barokken



[|Operaen] var en helt ny musikkform som kom i barokken. Dette er en stor årsak til at den nye epoke, barokken, kom. I tillegg var det fordi såpass mange komponister fra renessansen døde på slutten av 1500-tallet. Ideen var egentlig veldig typisk for renessansen, fordi man ønsket å gjenskape det meget musikalske dramaet som hadde vært i amfiteatrene i det gamle Hellas. Det var først en gruppe fra Firenze i Italia som ønsket å gjenskape dette. Fra den polyfonske vokalmusikken fra renessansen kom [|monodi,] en ny type sang. Disse sangene skulle formidle tekster og det skulle akkompagneres av instrumenter. Her kom også [|basso continuo], altså følgebass. Det ble veldig vanlig i både vokalverker og instrumentalverker ([|sonater], [|konserter] etc). Monodien ble brukt mye i de første operaene, men dette ble veldig kjedelig og ensformig. Det var først etter at operaen ble utvidet ved å ta andre former for musikk i tillegg til monodien at den begynner å ligne slik vi idag kjenner opera, og dette var da takket være Monteverdi.

Monteverdi (Claudio Monteverdi, 1567-1643) var en komponist av både renessansemadrigaler, men da senere også operaer. Han kjente da altså til både renessanse-stilen, og senere også den nye barokk-stilen. Hans tidligere verker, altså madrigaler, var jo a capella. Men senere ble det med både generalbass og instrumenter. Hans siste opera var "Poppeas kroning". I tillegg komponerte Monteverdi mye kirkelig vokalmusikk, der han brukte mye av de musikalske virkemidlene som han gjorde i operaene.



Operaen var intet unntak for barokk-stilen, med dens pompøse og utsmykkede kunst, arkitektur og musikk.Temaene for operaene ble veldig ofte hentet fra gresk mytologi. I 1720/1730 årene kom noe som het den napolitanske buffo-operaen. Her var språket veldig enkelt og handlingen var veldig hverdagslig. Den franske operaen ble veldig preget av Lully.

Jean-Baptiste Lully (1632 - 1687) kan regnes som grunnleggeren av den franske operaen. Han var egentlig en italiensk komponist som ble født i Firenze i Italia. Han hadde veldig liten utdanning, men var et naturtalent på gitar, som han lærte hos en munk i Firenze. Han lagde en kjent ouverture-form, som var langsom-hurtig-langsom. Han er kjent for å lage musikk som var veldig lystig, med mye kraft, og avsluttes med en rolig og følelsesladet avslutning. Han skapte også en ny musikkform sammen med hans venn Molière. Denne musikkformen kalte de comédie-ballet, og var en kombinasjon av teater, komedie og ballett.



Den engelske operaen ble preget av Purcell.

Henry Purcell (1659 - 1695) var en engelsk organist og komponist. Han lærte mye om musikk, og om å komponere musikk da hans onkel fikk ham inn i sangkoret i det kongelige kapellet. Han skrev en rekke operaer, der han var veldig inspirert av Claudio Monteverdi. Han døde veldig ung, bare 36 år gammel og etterlot seg både kone og 3 barn da han døde.



Kilder: Boken "Ekko 1" [|http://mml.gyldendal.no/flytweb/default.ashx?folder=1724#id356506] , [] , [] , [], [|.daria.no/skole/?tekst=1573]