Wienerklassisismen

Wienerklassisismen = = =Kunsten=

Haydn, Mozart og Beethoven. Alle kjente navn. Alle navn vi plasserer i klassisismen. Vi kaller dem Wienerklassikere fordi de enten bodde i eller i nærheten av Wien (Beethoven var egentlig Tysker.) Wien ble et musikksentrum på linje med Paris, Roma og Berlin, som hadde vært dominerende tidligere. Disse tre komponistene danner høydepunktet i den klassiske stilen. Klassiske nå til dags blir brukt for å skille denne type musikk fra nyere sjangre som pop, rock, jazz osv. Nå bruker vi det om de andre epokene som barokkmusikk også; "klassisk musikk." Men om ordet skal brukes korrekt, skal det brukes om en stilbetegnelse. Da sikter vi til kunsten mot slutten av 17- begynnelsen av 1800 tallet. Kunstnere fra wienerklassisismen fant inspirasjon fra den gamle greske og romerske kunsten i perioden fra ca 400 når f.kr til romerrikets fall, rundt 400 år e.kr. Det som kjennetegner kunststilen er klarhet, renhet, balanse og måtehold. Musikken skulle ikke være for mye, men skulle holdes innenfor en klar ramme. Balanse kunne bety at en sats ikke måtte være veldig lang i forhold til andre satser, og heller ikke for voldsom. Måtehold betyr det samme; ikke overdrivelse.

Klassikerne hentet fram det rene og luftige, det klare og oversiktlige fra den galante stilen. Fra den ekspressive stilen hentet de det uttrykksfulle og kontrastrike. Men det viktigste var at alt skulle være under kontroll.

=Haydns strykekvartetter=

Haydn er regnet som strykekvartettens far, samt symfoniens far, og har skrevet rundt 80 strykekvartetter, noe usikkert akkurat hvor mange. En strykekvartett er et stykke, veldig ofte med fire satser, for 2 fioliner, bratsj og cello. En strykekvartett kan man si at er en symfoni for en mindre besetning. En strykekvartett regnes for å være en ganske krevende form, fordi det er ikke for komponisten å skjule eventuelle svakheter ved stykke fordi det er så få som spiller. Et eksempel på en av hans strykekvartetter, av de tidlige, er åpningen av den rolige satsen i [|opus 1, nummer 2]. Dette stykket har den klassiske wienerklassiske stilen, ved at det skulle behage og underholde. Mozart sa at en strykekvartett skulle være "en åndfull samtale mellom fire likeverdige personer". Men det må tilføyes at førstefiolinen er "ordstyrer" og dominerende.

=Haydns symfonier=

Som nevnt tidligere er Haydns regnet som symfoniens far også. Han skrev omtrent 104 symfonier, men forskere mener tallet nok er enda høyere. Andre komponister bidro også til symfoniens utvikling, men det var Haydn som utviklet det til sin fulle form. En symfoni er et orkesterstykke i fire satser, som regel. De fire satsene skal utfylle hverandre og danne et helhetsbilde. De fire satsene danner en syklisk form, som i musikk betyr at de utfyller hverandre. Hans symfoni nr 94, [|paukeslagsymfonien], er en av Haydns mest kjente symfonier. Den var skrevet i London i 1791, og hadde premiere i samme land i 1792. Da var Haydn selv med å fremføre. Lagt inn i symfonien kommer det en såkalt "Surprise". Et paukeslag. Det var lagt inn for å vekke publikum. Dette spøkefulle trekket er veldig typisk Haydn. Haydn hadde sitt eget orkester og fikk i oppgave å skrive musikk, dirigere og arrangere musikk. Satsene i en symfoni er delt inn slik:

1. Hurtig tempo, sonatesatsform  2. Langsom 3. Menuett (A B A (trio) form) 4. Hurtig. Rondoform.  Haydns symfonier kunne minne en del om barokkmusikk.   =Fra timen 15 mars 2012 =  Vi hører på lytteeksempel: Symfoni nr. 6, "Morgensymfonien" Ca. 1764

1 sats: Begynner langsomt, pga av hva den handler om. Man kan se for seg hva som skjer ved hjelp av tittelen og musikken.

2 sats: Rolig / veldig langsom. Deilig å høre på

3 sats: Menuettsatsen. Litt raskere. Alltid i 3 delt takt.

4 sats: Lystig og rask. Han avslutter raskt for å go down with a bang.

Haydns symfonier kunne minne mye om barokkmusikk.

Symfoni nr. 94, "Pakeslagssymfonien". Ca 1791

= = =Mozarts kammermusikk =

Mozarts kammermusikk var musikk for få utøvere, altså den kunne vært komponert for duo, trio osv. Stykket er fremført uten dirigent, og har et solistisk preg. Det var ren instrumentalmusikk og ble ofte fremført i hoffet. Kammermusikken var skrevet både for amatører og profesjonelle. =Fra timen 15 mars 2012 = = =   Lytteeksempel k 590, prøysiske strykekvartett nr. 23 i F-dur. (1790

Kvintetter: 2 fioliner, 2 bratsj og cello.

Lytteeksempel (mange mener dette er Mozarts beste kvintett: Strykekvintett nr 3 i G-moll, k 516 (1787)

Kvintett for piano, obo, klarinett, fagott og horn. Eb-dur, k 452 (1784)

Han skrev også sonater for kammermusikken sin:

Sonate for piano og fiolin. E-moll, k 304 (1778)

Sonate for piano og fiolin. A-dur, k 526 (1787)

=<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> = =<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> = =<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> = =<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> = =<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kilder =

<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ekko1